![](https://wwf.fi/app/uploads/j/2/y/bkyd2hfaphmoqmmckgwpash/toronto_by_night_will_ivy_ivy_images_wwf_canada.jpg?ver=f9362a17)
Seitsemän miljardia ihmistä kuluttaa nyt 1,5 maapallon luonnonvarat
Ihmiskunnan ylikuluttamiseen on kiinnitettävä huomiota erityisesti nyt, kun maapallon väkiluku on ylittänyt seitsemän miljardin ihmisen rajapyykin. Planeettamme väestö elää tälläkin hetkellä velaksi, sillä vuodessa ihmiset kuluttavat 1,5 maapallon verran luonnonvaroja. Mikäli kaikki maapallon ihmiset eläisivät kuten suomalaiset, tarvitsisimme jo nyt vähintään kolmen maapallollisen verran luonnonvaroja.
Maapallon väkiluku on kasvanut 50 vuodessa kolmesta seitsemään miljardiin. WWF on erityisen huolissaan siitä, että arvioiden mukaan maapallon väkiluku ylittää yhdeksän miljardia vuonna 2050. Silloin tarvitsisimme jo lähes kolmen maapallon luonnonvarat.
”Länsimaissa elävät kuluttavat enemmän yhteisiä luonnonvaroja kuin muut. Suurin osa ekologisesta jalanjäljestämme syntyy muualla maailmassa kuluttaessamme esimerkiksi kahvia, puuvillaa tai palmuöljyä”, sanoo WWF Suomen ohjelmapäällikkö Jussi Nikula.
Kasvispainotteinen ruokavalio leikkaa huomattavasti luonnonvarojen kulutusta
Maapallon pinta-ala ei riitä kaikille, ellemme siirry kasvispainotteiseen ruokavalioon, sillä maata tarvitaan tulevaisuudessa yhä enemmän bioenergian tuottamiseen. Bioenergian tuotantoa taas pitää lisätä, jotta voimme tehokkaasti hillitä päästöjä ja ilmastonmuutosta. Esimerkiksi Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa lihankulutus tulisi puolittaa, sillä lihan ja maitotuotteiden tuottaminen vaatii reippaasti kasvisruoan tuottamista enemmän maa-alaa.
”Lisäksi lihan tuottaminen vaatii moninkertaisesti kasvisruokaa enemmän vettä tuotantovaiheessa. Vehnäkilon tuottamiseen tarvitaan 2000 litraa vettä, kun lihakilon tuottaminen vaatii jopa 16 000 litraa”, sanoo WWF Suomen pääsihteeri Liisa Rohweder.
Avainasemassa kestävän kulutuksen tason saavuttamiselle ovat myös energiansäästö ja uusiutuvan energian tuotannon lisääminen. WWF:n Energiaraportin mukaan maapallon energia olisi mahdollista tuottaa vuonna 2050 lähes kokonaan uusiutuvalla energialla.
”Yhtenä keskeisimmistä kulutukseen vaikuttavista kysymyksistä pidetään myös sitä, miten ihmisten elämänlaatu kehittyy kulutuksen lisääntyessä. Onnellisuus ei ole lisääntynyt Suomessa 80-luvun jälkeen ja Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan kansalaisten onnellisuus saavutti huipun 1970-luvulla”, Rohweder sanoo
Väestönkasvun hidastamiseksi tarvitaan myös ripeitä ja kestäviä toimenpiteitä. WWF Suomi tekee yhteistyötä Väestöliiton kanssa Nepalissa seksuaali- ja lisääntymisterveyden parantamiseksi ja naisten aseman vahvistamiseksi.
Lisätiedot:
Pääsihteeri Liisa Rohweder, WWF Suomi, puh. 040 840 74 61
Ekologinen jalanjälki –ohjelman päällikkö Jussi Nikula, WWF Suomi, puh.040 595 9002